Nadajmo se da će nas i ovaj Europski dan bez automobila potaknuti i ohrabriti da promijenimo osobne navike te češće pješačimo i bicikliramo.
Danas se naši gradovi suočavaju s prometnim zagušenjima, onečišćenjem zraka, bukom uzrokovanom gustim prometom te bitno smanjenim prostorom za socijalnu interakciju. Upravo je to bio poticaj da se 22. rujna obilježava Europski dan bez automobila.
Na taj se dan šira središta brojnih europskih i svjetskih gradova, i mnogih hrvatskih, pretvaraju u pješačke zone. Tim danom se zaključuje Europski tjedan mobilnosti koji se u organizaciji Europske komisije održava svake godine od 16. do 22. rujna, a posvećen je održivoj mobilnosti. Europske se lokalne vlasti potiče na uvođenje i promicanje mjera održivoga prijevoza i povećanja kvalitete života u urbanim sredinama, a stanovnike se poziva da isprobaju alternative uporabi automobila radi smanjenja emisija zagađivača u zrak.
![](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/shutterstock_705963826_0.jpg?itok=kzktYWRO)
Sagorijevanjem benzina u motorima automobila dolazi do emisije polutanata. Neželjeni se plinovi miješaju sa zrakom čak i kad točimo benzin u spremnik. Četiri su glavna zagađivača koji dolaze iz automobila: ugljikov(II) oksid, do čije koncentracije dolazi kad ugljik u gorivu ne sagorijeva u potpunosti; policiklički aromatski ugljikovodici, toksični spojevi ugljika i vodika; dušikov(IV) oksid, stvara se prilikom sagorijevanja goriva kad dušik i kisik međusobno reagiraju; čađa, sitne čestice stranih supstanci u zraku koje doprinose stvaranju smoga i izazivaju respiratorne bolesti.
![](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/istock-158343252.jpg?itok=8zYS-5Yp)
Osim toga, sektor prometa odgovoran je za gotovo 30 % emisija ugljikova(IV) oksida u EU-u, od čega 72 % odlazi na cestovni promet. Tvari koje zagađuju zrak, podižu rizik od obolijevanja od karcinoma te doprinose problemima kao što su astma, srčana oboljenja, urođene mane i iritacija očiju.
Europskim danom bez automobila pokušava se djelovati na svijest svakoga pojedinca. Treba imati u vidu upravljanje prostorom, urbano planiranje te suradnju sa zdravstvom. I krajobrazno planiranje neizdvojivi je dio ove priče jer znamo da drvoredi i biljke uličnih sklopova povećavaju estetsku i ambijentalnu vrijednost, ugodnost, atraktivnost i kvalitetu doživljavanja prostora. Općenito, ulice u kojima nema zelenih površina i drvoreda manje su ugodne za kretanje i boravak pješaka. Vegetacijski elementi u uličnome sklopu mogu biti korišteni radi zaštite od zagađenja jer u određenome stupnju zadržavaju prašinu i druge čestice iz zraka. Učinkovitost zaštitnih prepreka raste s povećanjem širine biljnoga sklopa, ali ovisi i o vrstama biljaka. U uličnim sklopovima mogu se upotrebljavati i vegetacijski pojasovi za zaštitu od buke koju stvara gradski promet. Za tu namjenu učinkovitije su biljke s gustom krošnjom i velikom površinom lista jer dobro apsorbiraju buku.
![](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/city-4986141_1280.jpg?itok=d7W1zfxh)
Neki hrvatski gradovi već su donijeli akcijske planove kojima bi se trebalo smanjiti onečišćenje. To se odnosi na poboljšanje regulacije prometa i javnoga prijevoza, izgradnju biciklističkih i pješačkih staza, poticanje korištenja ekološkim prihvatljivijim gorivom, poput autobusa na plin u javnome prijevozu ili električnih automobila. Na razini EU-a vodi se politika u smjeru kontinuiranoga smanjivanja emisija svih polutanata. EU smatra da emisije polutanata treba smanjivati jer će nas inače pogoditi kombinirani učinak atmosferskoga onečišćenja i klimatskih promjena.
članak priredila:
Iva Juršić Uravić, učiteljica biologije i kemije
Komentari
Glazbeni krug 5