Četvrti trijenale autoportreta otvara se 5. rujna 2017. u 20 sati u Galeriji Prica, u Samoboru, a ostaje otvoren do 8. listopada 2017. Ovogodišnji trijenale autoportreta, kao i prethodna tri, nastavlja tradiciju razrade motiva počivajući prvenstveno na bogatoj Zbirci Lukin koja je objedinila autore različitih generacija i raznolikih izraza te zabilježila duh i karakter jednoga vremena.
![Ivo Šebalj Ivo Šebalj](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/27._ivo_sebalj_2_2.jpg?itok=_LuX5rie)
Ono što intrigira kod teme autoportreta, osim likovnih karakteristika poput prepoznatljivoga rukopisa i odražavanja duha vremena, jest način na koji umjetnik percipira samoga sebe. Kao što samopoimanje poput „mentalnoga ogledala“ odražava kako sami sebe vidimo, tako i autoportret nije samo puki skup fizičkih osobina, već odražava emotivna stanja, želje i potrebe, vrijednosti i uloge koje krijemo u sebi. Pojedinac je često razapet između realnosti, želja i očekivanja, odnosno onoga što on zaista jest, onoga što bi želio biti i onoga što drugi očekuju da bude. Autoportret uvelike ovisi o unutarnjoj dinamici osobe – hoće li se prikazati u obličju u kojem nastupa prema okolnom svijetu ili će dopustiti promatraču uvid u svoj proces vrednovanja samoga sebe.
![Fedor Vaić Fedor Vaić](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/31._fedor_vaic.jpg?itok=jlWOlNi-)
Veliki odaziv na Četvrti trijenale autoportreta s čak 190 pristiglih prijava potvrđuje činjenicu kako autoportret, kao jedna tradicionalna tema, ne prestaje intrigirati suvremene autore. Između 190 prijava žiri je odabrao 75 autora, iz Zbirke Lukin koja broji preko 2000 likovnih djela odabran je 31 rad. Kao što se Klement Lukin u godinama „čednoga i strastvenoga sakupljanja“ radovao svakom novom portretu koji je postajao dijelom njegove bogate zbirke, tako je i svaka prijava pristigla na ovogodišnji natječaj obogaćivala kustoski uvid u aktualno stanje promišljanja umjetnika o temi autoportreta. Zbirka autoportreta kolekcionara Klementa Lukina zamišljena je ne samo kao dokument jednoga vremena u djelima hrvatskih velikana (poput Becića, Dulčića, Friščića, Ivančića, Kavurić-Kurtović, Kinerta, Kulmera, Račkoga, Režeka, Ružića, Šebalja i mnogih drugih) već i kao poticaj suvremenim umjetnicima da nastave promišljati i stvarati unutar jedne od najkompleksnijih i najintimnijih tema u umjetnosti.
![Branko Becić Branko Becić](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/1._branko_becic.jpg?itok=dgThWo8A)
Autoportret je jedinstveni dokument vremena koji ostavlja trag, interpretira odnos i ostvaruje dijalog sa samim sobom i bivstvom u sebi. Podložan je promjenama te se autoportreti nastali u različito vrijeme mogu uvelike međusobno razlikovati ukoliko su nastali u periodima promjene svijesti, autopercepcije ili samopoimanja. Četvrti trijenale autoportreta potvrdio je činjenicu da tema autoportreta i dalje uživa veliku popularnost, pri čemu psihoanalitičko prožimanje vlastitoga ja i problematika položaja umjetnika u suvremenom društvu predstavljaju ključna promišljanja u kontekstu teme autoportreta.
Tekst iz kataloga izložbe, autorica Sonja Švec Španjol
Temu autoportreta obradili su i učenici iz Karlovca na likovnoj radionici 'Ja, ja i samo ja' koju je vodila učiteljica likovne kulture Ivana Maradin u karlovačkoj Galeriji Vjekoslava Karasa.
![Dijana Nazor, Skriveni autoportret u zrcalu, 2015., akril na platnu, slika u vizualnom i u bliskom IR spektru Dijana Nazor, Skriveni autoportret u zrcalu, 2015., akril na platnu, slika u vizualnom i u bliskom IR spektru](https://www.profil-klett.hr/sites/default/files/styles/sx_1170/public/uvodna_0.jpg?itok=k6i7dXYN)